Citat:
PRIMER: 13 LETNA VISOKO RIZIČNA POTENCIALNA ŽRTEV TRGOVINE Z LJUDMI – PRISILNA POROKA
Osebi sta povedali da, v romskem naselju v Ljubljani kroži vabilo na prisilno poroko mladoletnega dekleta (visoko rizična žrtev trgovine z ljudmi) in polnoletnega moškega.
POTENCIALNA ŽRTEV TRGOVINE Z LJUDMI:
Deklica, 13 let (čez 2 meseca bo stara 14) iz Ljubljane. Živi z mamo in očetom, s tremi brati in sestro. Deklica je do sedaj redno obiskovala šolo. Po poroki (neuradni) pa to več ne bo mogoče, saj običaj skupnega življenja veleva drugačen način življenja.
Družina bodočega moža živi v drugi občini, kamor se bo po »poroki« preselila tudi deklica. Bodoči mož je polnoletna oseba in pripada družini - rodbini, ki ima veliko družbene moči tako znotraj kot zunaj naselja v katerem živi deklica.
Po nepreverjenih informacijah naj bi bil oče deklice zadolžen, v zameno za prevzeti dolg (po nepreverjenih informacijah znaša 30.000 €) s strani moževega očeta, pa le-ta dobi v zameno deklico.
Za obravnavo takšnih situacij je nujno potrebna izdelava novih rešitev, saj obstoječe možnosti ne nudijo primernih rešitev. Gre za neuradno poroko, ki jo je težko prepoznati kot prisilno, saj dekleta sama ne prepoznavajo poroke kot prisile, temveč kot tradicijo. Posledično se srečujejo s spolno zlorabo, ki je ni možno preprečiti prav zaradi neuradnosti poroke same (prvi spolni odnos po tradiciji sledi prvo noč po poroki).
Citat:
IZKUŠNJE DRUŠTVA KLJUČ
Društvo Ključ je v preteklosti že obravnavalo primere prisilne poroke mladih Romkinj in iz tega nabralo izkušnje, ki jih ni mogoče prezreti:
- za poroko in kupnino se dogovarjajo izključno očetje mladih Romkinj (matere pri tem nimajo besede) z ženinovimi očeti (tukaj včasih sodelujejo tudi mame ženinov);
- svobodna volja, mnenje, občutki »neveste« niso predmet pogovora, o poroki so seznanjene šele, ko je poroka že dogovorjena;
- očetje, največkrat mladoletnih nevest, zbirajo ženine vseh starostnih skupin, ne glede na etnično pripadnost in prodajajo jih tudi v tujino;
- »neveste« se zavedajo, da taka poroka ni pravična, vendar so zavezane običajem, navadam, romski tradiciji. Istočasno se zavedajo, da so posledice kršitev/upora lahko zelo hude – izobčenje, pohabljenje, odvzem življenja, v »najboljšem primeru« pa ekstremno fizično in psihično nasilje. Grožnje in nasilna dejanja se nanašajo tudi na vse tiste osebe, ki bi nevestam pomagale pri uporu oziroma pobegu;
- Zelo pomemben faktor njihove zaveze družini/tradiciji predstavlja tudi vraževerje oziroma vera v uroke. Namreč, če mladih nevest oziroma njihovih pomagačev ne »doseže očetova roka«, ki se želi maščevati zaradi upora/pobega, bo vrač pobegle neveste in pomagače uročil. Poleg velike sramote, ki jo doživi nevestina družina, če nevesta pobegne, se avtomatično ustvari dvakratni dolg očeta do ženinove družine (pomeni, da mora nevestin oče vrniti ženinovi družini dvakratno kupnino).
Citat:
MNENJE DRUŠTVA KLJUČ
Navedeni primer ni osamljen, potrebno ga je obravnavati zelo resno, preudarno, z vključitvijo vseh pristojnih državnih služb in pristojnih nevladnih organizacij. Potrebna je ničelna toleranca do tega škodljivega pojava. Tako imenovana tradicionalna romska poroka mladoletnih Romkinj ni samo običaj, pač pa prisilna poroka mladoletne osebe, ki so ji kršene osnovne človekove in otrokove pravice ter temeljne svoboščine. Društvo Ključ – center za boj proti trgovini z ljudmi pojav med drugim opredeljuje tudi kot kaznivo dejanje trgovine z ljudmi, saj se prodajajo in kupujejo mlade neveste znotraj RS in ki se jih prav tako iz RS tudi prodaja v tujino.
Citat:
V zadnjem, zelo kratkem času, smo lahko v javnosti zasledili najmanj tri primere prisilnih porok Romskih deklic v Sloveniji. V zadnjem primeru smo iz poročanja medijev lahko celo razbrali, da predstavnica šole meni, da ni v njeni pristojnosti ukrepati, predstavnik centra za socialno delo meni, da deklica izkazuje zadostno zrelost za poroko z odraslim moškim, oba pa trdita, da moramo upoštevati kulturne posebnosti neke etnične oz. narodne skupnosti.
Citat:
Uporabnik titov pravi:
Pa pobriši vse svoje offtopic odgovore.![]()
http://www.lokalno.si/2013/04/25/96304/zgodba/Novomeski_vecer_romske_glasbe_in_poezije/Citat:
Novomeški večer romske glasbe in poezije
V duhu prireditev okoli 8. aprila, mednarodnega dneva Romov, se je 16.4.2013 v prostorih novomeškega LolkalPatriota odvil prijeten večer recitacij, glasbenih nastopov in pogovora z avtorji romske glasbe in poezije. Z glasbenim nastopom sta prireditev tako otovorila kot tudi zaključila Šhanin Balažek in Šime, ki sta v duetu odpela nekaj starih, že skoraj pozabljenih romskih pesmi. Trideset obiskovalcev prireditve je tako lahko poslušalo romske pesmi, kot sta: Linđas mange tuni čhave mre in Dat mro. Duet je ob glasbeni spremljavi Ivana Pljaskoviča že nastopil na nacionalni prireditvi ob Dnevu Romov v Kulturnem centru Janeza Trdine Novo mesto.
V enournem nastopu so obiskovalci lahko slišali avtorsko poezijo Sandija Selimčiča, ki je nastala v okviru projekta Živeti skupaj, ki ga je izvajalo Društvo za razvijanje prostovoljnega dela Novo mesto. Njegove pesmi so v romskem in slovenskem jeziku izšle v pesniški zbirki Ritem prostora – Univerz 2. Mladi glasbenik je ob spremljavi Milana Hudorovca na klaviaturah zapel v slovenskem in romskem jeziku ter se predstavil z novo avtorsko pesmijo Šu tri vođi.
Prireditev je povezoval romski novinar Bogdan Miklič, ki se je pogovarjal tudi s pesnikom in upokojenim kriminalistom Lojzetom Podobnikom. Dvajsetletno delo na področju romske kriminalitete je Podobniku odprlo priložnost spoznavanja in poslušanja mnogih zgodb Romov in njihovega življenja. Vse zgodbe, slike in spoznanja o težkem življenju Romov, ki je bilo mnogokrat prepleteno z revščino in težkimi življenjskimi pogoji, je vplivalo na njegovo dojemanje in razumevanje Romov. Vse vtise je strnil v dveh pesniških zbirkah v slovenskem in romskem jeziku, in sicer Romov krik in Romano čingadibe. Soavtor druge zbirke je prevajalec in romski pesnik Rajko Šajnovič. Podobnik je zaključil z ugotovitvijo, da se odnos večinske družbe do Romov pozitivno spreminja ter, da je potrebno ohraniti dolenjsko romsko narečje, ki počasi izginja.
Po mnenju udeležencev so podobni dogodki več kot dobrodošli, zato bi si želeli, da bi se podobna druženja dogajala kontinuirano skozi vse leto in tako odpirala možnosti za povezovanje in spoznavanje bogate romske kulture ter romskega jezika.
Prireditev je nastala v organizaciji Društva za razvijanje prostovoljnega dela Novo mesto, Romskega društva Romano Veseli, Javnega sklada za kulturne dejavnosti Novo mesto ter Zavoda Lokal Patriot.
Citat:
Obtoženčeva zagovornica, odvetnica Barbara Boh Kovič je v sklepni besedi poudarila, da je treba obtoženega oprostiti, saj ni vedel, da je spolno občevanje s sestrično kaznivo dejanje, ker je še mladoletna, sicer pa ni vedel, da ima komaj dvanajst let, ko sta imela spolne odnose. "Ker gre za dejansko in pravno zmoto, je treba obtoženega oprostiti," je menila odvetnica. Poleg tega je še namignila, da je obtoženčeva sestrična s sedanjim možem rodila otroka, ko je imela manj kot 15 let, kar bi tudi lahko štelo za kaznivo dejanje spolnega napada na otroka, mlajšega od petnajst let, pa se nihče drug ni znašel v kazenskem postopku.
Citat:
Dekle je s svojim bratrancem, torej obtoženim, tudi zanosilo, in ko je bila stara trinajst let in pol, mu je septembra 2005 rodila zdravega sina. Danes je stara 17 let in je mati treh otrok
Citat:
Konec leta 2009 so ga na ptujskem okrožnem sodišču obsodili na najvišjih možnih 15 let zapora zaradi spolnega napada na osebo, mlajšo od 15 let, še dve leti si je prislužil zaradi nasilništva nad svojo partnerico. Zgodbe, ki so curljale izza zaprtih vrat sodne dvorane, so bile naravnost grozljive. Od njene rosne mladosti se je Rakuš zverinsko spravljal nad hčer, ki je pri 15 letih rodila njegovega otroka.